בשיטת המשפט הישראלית הדין הנוהג בכל הקשור למזונות נקבע עלפי חוק לתיקון דיני המשפחה ומזונות (תשי"ט-1959). בהתאם לחוק זה ניתן לדבר באופן כללי על שלושה סוגים של מזונות:
מזונות בן זוג – בהתאם לסעיף 2 לחוק
במקרים של עדות דתיות מוכרות בישראל (מונח שנקבע עוד בתקופה המנדטורית) הדין האישי או הדין הדתי הוא זה שקובע את עצם החיוב וגובהו. בעניין זה מחויבים גם הערכאות האזרחיות וגם הדתיות. כך למשל, כשמדובר על יהודיים, אדם חייב במזונות אשתו היהודייה מכוח היותה אשת איש וזאת בהתאם להלכה. מתי האישה מאבדת זכותה למזונות ומתי היא זכאית ואפילו מה נקבע בגדר זכותה של האישה למזונות כל אלה נקבעים בהתאם לדין העברי שלו, כאמור מחויבים גם בתי המשפט וגם בתי הדין הרבניים.
מזונות לילדים קטינים – בהתאם לסעיפים 3 ו3א לחוק
גם כאן כשמדובר במזונות קטינים הכלל הנוהג שככל שיש לאדם דין אישי המחייב אותו במזונות ילדיו הקטינים מזונות אלה יפסקו בהתאם לדינו האישי ואלם ככל שמדובר בחייב שאין לו דין אישי החוק קובע הוראה סוציאלית מטיבה עם קטינים על פיה הוריו של הקטין חייבים במזונותיו בהתאם לשיעור הכנסותיהם.
נאמר כאן בקצרה כי בשנים האחרונות כל סוגית החיוב במזונות קטין בהתאם לדין האישי מעוררת סערה שכן ישנם קולות הקוראים לחלוקה של נטל המזונות בין ההורים בהתאם לשני רכיבים משמעותיים : זמני שהייה של כל אחד מההורים עם הקטין ושעורי הכנסותיהם של ההורים. בעניין זה ישבה על המדוכה ועדה ממלכתית בשם "ועדת שיפמן" (http://www.justice.gov.il/Pubilcations/Articles/Documents/DochShifman.pdf) שהגישה המלצותיה, אבל אלו טרם יושמו לכדי חקיקה מחייבת. בשלב זה יש התפתחות משמעותית בפסיקת בתי המשפט למשפחה מתוך ניסיונות לחלק הנטל הכלכלי בין ההורים.
מזונות אחרים – בהתאם לסעיפים 4 ו 5 לחוק
מגוון של מקרים בתוך המשפחה בהם המחוקק ראה לנכון לקבוע מנגנון סוציאלי של הזכאים לקבלת מזונות, ואת התנאים שבהם אותם זכאים יקבלו את מזונותיהם מבני המשפחה האחרים.
![](https://he-she-law.co.il/wp-content/uploads/2017/01/2-hover.png)
מזונות ילדים מחוץ לנישואין
ילדים רבים בישראל נולדים להורים לא נשואים. בין אם מדובר על זוגות שלא התחתנו אך חיים כ"ידועים בציבור", בין אם מדובר במערכת יחסים זמנית ולא
![](https://he-she-law.co.il/wp-content/uploads/2017/01/4987607_xl-300x200.jpg)
הזכות למזונות אישה
הזכות למזונות החוק לתיקון דיני משפחה (מזונות), התשי"ט – 1959, קובע כי חובה על בעל לזון את אשתו בהתאם להוראות הדין האישי שלו. מכאן כי
![עורך דין גירושין](https://he-she-law.co.il/wp-content/uploads/2017/01/19859579_xl-300x200.jpg)
זכות המדור כחלק ממזונות האישה
זכות המדור של האישה כחלק ממזונותיה אחד מפסקי הדין הרבניים המענינים והחשובים שדנו בזכות האישה למדור בכלל ומדור ספציפי בפרט על פי ההלכה, הינו פס"ד
![](https://he-she-law.co.il/wp-content/uploads/2017/01/article2.jpg)
מזונות ילדים – אב מוסלמי
מזונות ילדים במקרה של אב מוסלמי בתמ"ש 1320/01 מיום 18/10/06 הגישה האישה תביעה למזונות אישה וקטינים כנגד בעלה ואילו הבעל הגיש כנגד האישה תביעת מזונות
![](https://he-she-law.co.il/wp-content/uploads/2017/01/article3.jpg)
היחס בין מזונות על פי הדין האישי לבין מזונות על פי חוק המזונות
היחס בין מזונות לפי הדין האישי לבין מזונות על פי החוק לתיקון דיני משפחה (מזונות)התשי"ט – 1959 נראה שפס"ד המנחה בענין זה הוא פס"ד
![תביעת מזונות בגין שינוי נסיבות](https://he-she-law.co.il/wp-content/uploads/2017/01/article4.jpg)
תביעת מזונות בגין שינוי נסיבות
על הטוען לשינוי נסיבות מוטל הנטל להוכחת המצב אשר שרר בעבר, בעת מתן פסק הדין, מחד, ומאידך עליו להצביע על השינוי שחל מאז. כן עליו להוכיח כי שינוי הנסיבות לא היה צפוי במועד מתן פסק הדין.